ИСТОРИЧЕСКИ ОТКРИТИЯ
Висулка на 41 500 години - най-старото "бижу" гравирано от човешка ръка
Възрастта на костния предмет, открит в пещерата Стайня в Южна Полша преди повече от 10 години, бе датирана благодарение на ускорителната маспектрометрия
Редактор : / 4160 Прочита 1 Коментара
![](https://static.dir.bg/uploads/images/2021/11/25/2281454/768x432.jpg?_=1637866419)
Открита в Полша висулка на 41 500 години е най-старата в историята, гравирана от човешка ръка, и е единствената точно датирана благодарение на авангардна техника, предаде Франс прес, цитирана от БТА.
Изработен от слонова кост от рог на мамут и полиран от времето, високият 4,5 сантиметра предмет се побира в дланта. Висулката все още има малка дупка и част от втора, през която е минавала връзка, за да бъде окачена на шията.
Върху нея личат поредица от най-малко 50 "пунктуации" - миниатюрни разрези, направени в хармонични извивки, чието точно значение убягва на палеонтолозите.
Предметът, състоящ се от два фрагмента, е открит в пещерата Стайня - естествен заслон с изглед към долина в Южна Полша. Мястото преди попадна на първите страници на списанията за палеонтология с откритието на неандерталските кътници, датиращи отпреди повече от 40 000 години.
Снимка: © Antonino Vazzana - BONES Lab
Тогавашният период е изобилен в производство на орнаментални предмети. Излезли изпод ръката на Хомо сапиенс, току-що пристигнал на евразийския континент от Африка, или на неандерталците - тези "братовчеди" на съвременния човек, които са щяли скоро да изчезнат, тези предмети са разглеждани като прояви на символично поведение.
Откриването на висулката преди повече от 10 години я поставя сред шепа пунктирани предмети, намерени във Франция и Швабска Юра, Германия, както и в Русия и отвъд Северния полярен кръг.
Датирането им преди около 30 000 до 40 000 години, по време на епохата на Ориняциан, поражда "разгорещени" дискусии дали това изкуство е възникнало на конкретно място и ако е така - на какво място, се посочва в проучването, публикувано в "Сайънтифик рипортс".
Снимка: © Antonino Vazzana - BONES Lab
Някои смятат, че Швабска Юра, с откритата там пунктирана антропоморфна статуетка, е "центърът, в който тази техника се е зародила и след това се разпространи в Европа", казва професор Сара Таламо, директор на Лабораторията за въглеродно датиране в университета на Болоня и главен автор на изследването.
"Нищо не се знае обаче, тъй като не ни е известна точната възраст на тези предмети. Те са датирани индиректно, чрез изучаване на средата, в която са открити. Другояче казано - без напреднали техники", допълва тя.
От друга страна, в сътрудничество с екип от Института за еволюционна антропология "Макс Планк", Таламо успява да определи с точност възрастта на висулката от пещерата Стайня благодарение на ускорителната маспектрометрия.
Тази усъвършенствана техника изисква 200 до 1000 пъти по-малко материал в сравнение с конвенционалното въглеродно датиране. В този случай е било достатъчно да се вземе проба от едва половин грам от скъпоценната висулка, за да се определи нейната възраст.