КРИТИКИ И ДЕБАТИ
Наричани "безсмъртните", членовете на Бразилската литературна академия се опитват да поправят имиджа си
Само петима от 40-те настоящи членове на Академията са жени и само двама от тези членове, мъже, са потомци на африканци в страна, в която 56% от населението се определя като чернокожи или метиси
Редактор : / 181 Прочита 2 Коментара
![](https://static.dir.bg/uploads/images/2024/07/11/2787138/768x432.jpg?_=1720701399)
![Найден Тодоров изнесе лекция и дирижира заключителен концерт на Фестивала за съвременна тонална музика в Бразилия](https://static.dir.bg/uploads/images/2023/08/07/2591145/256x144.jpg?_=1691417418)
Найден Тодоров изнесе лекция и дирижира заключителен концерт на Фестивала за съвременна тонална музика в Бразилия
Бразилската литературна академия се опитва да поправи имиджа си, защото 40-те й членове са предимно бели, съобщи АФП, цитирана от БТА.
Наричани "безсмъртните" по подобие на членовете на Френската академия, членовете й - писатели, артисти и други интелектуалци, са на средна възраст 80 години. Липсата на разнородност сред тях предизвиква критики в това мултикултурно общество.
Институцията е стара, основана е през 1897 г. "Безсмъртните" носят зелени облекла със златни бродерии.
Церемонията обаче беше променена малко през април, при въвеждането на Аилтон Кренак, нейния първи член от коренното население. Писателят, поет и граждански активист е приет на фона на индиански ритми, като носи традиционната лента на народа си, когато получава медальона и сабята, които символизират статута му на "безсмъртен".
"Започваме да обръщаме страницата", каза той пред журналисти преди церемонията, за която залата беше препълнена. "Бразилската литературна академия е столетна институция, но досега тя не е взимала предвид коренното население и езиците му".
Само петима от 40-те настоящи членове на Академията са жени. И само двама от тези членове, мъже, са потомци на африканци в страна, в която 56% от населението се определя като чернокожи или метиси.
Както и във Франция, "безсмъртните" заемат местата си пожизнено. Когато един от тях почине, останалите избират негов наследник.
Академията се финансира предимно от отдаването на офиси в сграда в съседство със седалището си, не е свързана с правителството, въпреки че официално отговаря за определянето на правилата за португалския език в Бразилия.
Президентът на Академията - политическият журналист Мервал Перейра, на 74 години, уверява, че иска да направи институцията по-представителна "за бразилската културна разнородност".